> Szakirodalom

> Történelem.

> Gesner: Descriptio Montis, Fracti iuxta Lucernam Tiguri. 1555.
> Saussure: Voyages dans les Alpes. 1779.
> Morf: Les pionniers du club alpin. Lausanne, 1875.
> Öhlman: Die Alpenpässe im Mittelalter. 1878.
> Schwarz: Die Erschliessung der Gebirge bis auf Saussure Leipzig, 1885.
> Peyer: Geschichte des Reisens in der Schweiz. Basel, 1885.
> Gröger–Rabl: Die Entwickelung der Hochtouristik in den österreichischen Alpen. Wien, 1890.
> –– Die Erschliessung der Ostalpen. Berlin, 1892.
> Meurer: Katechismus für Bergsteiger, Gebirgstouristen, Alpenreisende. Leipzig, 1892.
> Dent: Hochtouren. Leipzig, 1893.
> Dr. Posewitz Tivadar: A Magyarországi Kárpát Egyesület története. Igló, 1898.
> ––– A Tátra régi kutatói. Igló, 1914.
> Déry – Dr. Thirring: A Magyar Turista Egyesület 25 éves multja 1888–1913. Budapest, 1914.

> Fényképezés.

> Horsley Hinton: Künstlerische Landschaftsphotographie.
> Mazel A.: Hochgebirgsphotographie.
> Dr. Kuhfahl: Hochgebirgs- und Winterphotographie. Halle a. d. S., 1912.
> Dr. Paul Ziegler: Gebirgsphotographie. Wien, 1926.

> Barlangkutatás.

> Dawkins W. B.: Die Höhlen und die Ureinwohner Europa's. Leipzig, 1874.
> Kraus F.: Höhlenkunde. Wien, 1894.
> Knebel W.: Höhlenkunde. Braunschweig, 1906.
> Hunfalvy János: Magyarország és Erdély eredeti képekben. Darmstadt, 1860.
> Barlangkutatás. A Magyarhoni Földtani Társulat barlangkutató szakosztályának folyóirata. Megindult 1913.

> 212

> Horusitzky – Siegmeth-féle jegyzék. (A magyar barlangtani irodalomról a "Barlangkutatás" folyóirat megalapítása előtti időből, tehát 1549-től 1913-ig.) Budapest, 1914.
> Dr. Kadić Ottokár: A barlangtan alapvonalai. (Sajtó alá rendezve.)

> Erdészet, vadászat.

> Bedő Albert: A magyar állam erdőségeinek gazdasági és kereskedelmi leírása.
> ––– Az erdő-őr.
> Fekete Lajos: Erdőrendezéstan.
> ––– Az erdők felújítása.
> ––– Népszerű erdészeti növénytan.
> Fekete Lajos és Mágócsy-Dietz Sándor: Erdészeti növénytan.
> Szécsi Zsigmond: Erdőhasználattan.
> Téglás Károly: Erdővédelemtan.
> Belházy Emil: Az erdőrendezés kézikönyve.
> Belházy, Szécsi, Illés: A vadászati ismeretek kézikönyve.
> Vadas Jenő: Erdőműveléstan.

> Tudományos gyüjtések.

> Kirándulók zsebkönyve. Útmutatás ásvány- és földtani gyüjtésekre, magasságmérésekre, állat- és növénytani megfigyelésekre és gyüjtésekre. Irták: ifj. Bodola Lajos, Dr. Czakó Kálmán, Kriesch János és Schafarzik Ferenc. Kiadta a Kir. M. Természettudományi Társulat. Budapest, 1888.
> Dr. von Neumayer: Anleitung zu wissenschaftlichen Beobachtungen auf Reisen. III. kiadás. Hannover, 1906. Dr. M. Jänecke.
> Hints to travellers. London, Royal Geographical Society.
> Háczky Egon: Tudományos kirándulások. 1926.

> Meteorológia.

> Cholnoky Jenő: Általános földrajz I. kötet. A levegő. (Tudományos gyüjtemény II.) Pécs–Budapest, 1923.
> Réthly Antal: Időjárás és Éghajlat. (Ethika könyvtár. IV.) Budapest, 1921.
> Dr. Róna Zsigmond: Meteorológiai megfigyelések kézikönyve. A Magyar Meteorológiai Társaság kiadása.
> "Az időjárás" meteorológiai folyóirat. Kiadja a Magyar Meteorológiai Társaság. Budapest, 1897–1926. l–XXX. évf.
> Defant – Obst. Lufthülle und Klima. Leipzig–Wien. Verlag Deuticke, 1923.
> Dr. Anton Huber: Wetterkunde für Bergsteiger. Verlag Alpenfreund, G. m. b. H., München.

> 213

> Egészségügy.

> Dr. Kovách Aladár: Az első segítség nyujtása. Budapesti önkéntes mentőegyesület kiadása. 1901.
> Dr. Körmöczi Emil: Mikép nyujtsunk "Első segítséget" rosszulléteknél és sebesüléseknél?
> Hajnal Richard: A turistaság egészségtana. Budapest, 1924.
> Dr. N. Zuntz: Höhenklima und Bergwanderungen in ihrer Wirkung auf den Menschen. Berlin, 1906.
> Angelo Mosso: Der Mensch auf den Hochalpen. Leipzig, 1899.
> Dr. O. Bernhard: Die erste Hilfe bei Unglücksfällen im Hochgebirge. Stuttgart, 1913. (V. kiad.)
> Dr. G. Gruber: Bergsteiger-Hygiene. München, 1912.

> Iskolai kirándulások.

> Galambos Ede: Hasznos tudnivalók a testnevelés keretébe tartozó iskolai évközi és szünidei kirándulásokról. (Az Országos testnevelési tanács munkálatai. VII.) Budapest 1916.
> Bardócz Pál: Séták és kirándulások. Budapesti fővárosi iskolák részére. Budapest tanácsa kiadása. 1909. I Gábor Ignác: Vándordiák-évkönyv. Budapest, 1914.
> Az Erdélyi Kárpát-Egyesület folyóiratában, az Erdély-ben Herepei István: Turistaság a középiskolában, I. kötet; Dr. Felméri Lajos: Honismertetés és iskolai kirándulások, II. k.; Hangay Oktáv: Ifjúsági turistáskodás, V. k.; Radnóti Dezső: Diákturistáskodás, V. k.; Merza Gyula: A legifjabb nemzedék és a turistaság, VI. k.; Dr. Csernátoni Gyula: A turistaság, mint a nevelés kiegészítője, IX. k,; Radnótiné Hrabovszky Irén: A turistáskodás és az iskola, IX. k.; Máthé József: Az EKE és az ifjúság, X. k.; Szilágyi Gyula: Turistaság a nevelés szolgálatában, XX. k.; Dr. Gaál István: Néhány szó az iskolai kirándulások kérdéséhez, XXII. k.
> A Turisták Lapjá-ban Dr. Schuschny Henrik: Iskolai kirándulások, IV. k.; Dr. Szterényi Hugó: Az iskolai kirándulások kérdéséhez, IV. k.; Moussong Géza: Turistaság és tanügy, V. k. A Magyar Turista Egyesület ezirányú munkásságát Köpesdy Sándor ismerteti az egyesület 25 éves multjáról szóló emlékkönyvben Diákturistáskodás és diákturista-pályázatok címen.
> Számos cikk a Turista Közlöny-ben.
> Dr. Karl János: Az iskolai kirándulásokról. Néptanítók Lapja. 1925. 9–10. szám.
> A Zentral-Ausschuss zur Förderung der Volks- und Jugendspiele in Deutschland kiadványai: H. Schomburg: Schülerausflüge. Leipzig, 1920; F. Eckhardt: Das Wandern. Leipzig, 1922; Dr. A. Berg: Geographisches Wanderbuch. Leipzig, 1918; K. Volk: Geologisches Wanderbuch. Leipzig, 1921; IV. Schoenichen: Der biologische Lehrausflug. Jena, 1922.

> 214

> Cserkészet.

> Kreybig Rudotf: A cserkéset kézikönyve. Budapest, 1914.
> A Magyar Cserkész Szövetség alap-, szervezési és kiképzési szabályai. Budapest, 1920.
> Papp Gyula: Cserkészfiúk könyve. Budapest, 1920.
> Sík Sándor: Magyar cserkészvezetők könyve. Budapest, 1922.
> Magyar Cserkész. Szerk. Dr. Hermann Győző. Folyóirat. Budapest. Megjelenik 1920 óta.
> Révész Amadé: Farkaskölykök kátéja. Pécs, 1921.

> Különfélék.

> Dr. Jankovics Marcell: Úttalan utakon. Pozsony, 1903.
> ––– Sasfészkek. Bolyongások a legmagasabb hegyeken. Budapest, 1906.
> ––– Az Alpesek. Budapest, 1911.
> Déchy Mór: Kaukázus. Budapest.
> Lambrecht Kálmán: A Mount-Everst ostroma. Budapest, 1924.
> Hefty Gyula Andor: A térszíni formák nevei a magyar népnyelvben. Nyelvészeti füzetek, szerk. Simonyi Zsigmond. Budapest, 1912.
> ––– Hegymászó-szótár. Budapest, 1914.

> Kézikönyvek.

> Dr. Kálniczky Géza: A téli sportok. Rimaszombat, 1913.
> Hajts Lajos: A térképolvasás gyakorlati kézikönyve. Budapest, 1921. (III. kiad. 1923.)
> Dr. Strömpl Gábor: A térképolvasás. Budapest, 1927.
> Hefty Gyula Andor és Dr. Vigyázó János: Sziklamászó-iskolák Budapest környékén. Budapest, 1913.
> Chernelházi Chernel István: Lábszánkózás kézikönyve. Budapest, 1897.
> Dr. Serényi Jenő: A sísport gyakorlati kézikönyve. (1910.) II. kiad. átdolgozta Hefty Gyula Andor. Budapest, 1918.
> Déván István: A modern sísport. Budapest, 1923. (Német nyelven is.)
> Czánt H.: Téli turisztika. Téli alpinizmus és katonai szolgálat hegyvidéken. Arad, 1907.
> Zsembery Gyula: Az evezés és a rokonsportok. Budapest, 1921.
> Kehrer: Vitorlázás könyve. (Nemzeti Sport-könyvtár. 20. füzet.)
> Jul. Meurer: Katechismus für Bergsteiger, Gebirgstouristen, Alpenreisende. Leipzig, 1892.
> C. T. Dent: Hochtouren, Ein Handbuch für Bergsteiger, Leipzig, 1893

> 215

> Zsigmondy – Paulcke: Die Gefahren der Alpen. Wien, 1912. (V. kiad.)
> I. Aichinger: Technik des Bergsteigens. Innsbruck, 1906.
> Jos. Ittlinger: Alpinismus. Ein Ratgeber für Hochtouristen. Leipzig, 1908.
> ––– Handbuch des Alpinismus. Leipzig, 1913.
> A. Fendrich: Der Alpinist. Stuttgart, 1911.
> ––– Der Wanderer. Stuttgart, 1913.

> Évkönyvek.
> (Az első évfolyamok évszámának megjelölésével. Részben ma már nem jelennek meg.)

> A Magyarországi Kárpát Egyesület évkönyve. 1874.
> A Mecsek Egyesület évkönyve. Pécs, 1891.
> Az Arad-hegyvidéki Turista Egyesület évkönyve. Arad, 1900.
> Az Aradi Turista Egyesület évkönyve. Arad, 1904.
> A Dunántuli Turista Egyesület évi jelentése. Sopron, 1903.
> A Budapesti Egyetemi Turista Egyesület évkönyve. Budapest, 1904.
> A Magyar Sí Klub évkönyve. Budapest, 1908.
> Turisták Naptára az 1892. évre. Szerk. Dr. Thirring Gusztáv. Kiadja a Magyar Turista Egyesület. Budapest.
> Mecsek Egyesületi naptár. Pécs, 1903.
> A Budapesti (Budai) Torna Egylet évkönyve. Budapest, 1869.
> Magyar Turisták évkönyve. Szerk. Csermendy László. Budapest, 1920.
> Természetbarátok TE Pécsi Csoportja története és jubileumi évkönyve. Pécs, 1922.
> Encián Turisták évkönyve 1914–1924. Budapest, 1924. Magyar Sport-Almanach. Országos Testnevelési Tanács. Budapest, 1925.
> Kogutowicz Zsebatlasza. Budapest, 1922.
> Dr. Bezdek József – Dr. Karl János: Zsebatlasz. Budapest, 1922.
> Jahrbuch der Sektion Schlesien des Ungarischen Karpathen-Vereins. Boroszló, 1897.
> Jahrbuch des Siebenbürgschen Karpathien-Vereins. Hermannstadt, 1881.
> Zeitschrift des Deutschen Alpen-Vereins, majd később: Zeitschrift, des Deutschen und Österreichischen Alpen-Vereins 1870.
> Jahrbuch des Österreichischen Alpen-Vereines. Wien, 1865.
> Jahrbuch des Steirischen Gebirgs-Vereines. Graz. Jahresbericht des Akademischen Alpen-Vereines. Berlin.
> Jahrbuch des Schweizer Alpen-Clubs. Bern, 1865.
> Jahresbericht der Sektion Uto des Schwejzer Alpen-Clubs.
> Jahrbuch der Sektion Bielitz-Biala des Beskiden-Vereines. 1893.
> Jahrbuch des Ski-Club. Salzburg.

> 216

> Ski-Chronik. Jahrbuch des Mitteleuropäischen Skiverbandes. München, 1908.
> Jahrbuch des Alpenfreundes. München, 1923.
> Carsia-Cronaca della Società Alpina Carsia. Fiume, 1910.
> Il Tourista. Bollettino del Club Touristi Triestini. Trieste, 1894.
> Annuario della Società degli Alpinisti Tridentini. Rovereto, 1874.
> Annuario dell Sezione di Milano del Club Alpino Italiano. Milano, 1889.
> Bollettino del Club Alpino Italiano. Torino, 1867.
> L'opera del Club Alpino Italiano. 1863–1913. Torino, 1913.
> Annuaire du Club Alpin Français. Paris, 1874.
> Annuaire de la Société des Touristes du Dauphiné. Grenoble, 1895.
> Club Alpin Français. Bulletin de la Section des Alpes Maritimes. Nice, 1880.
> Pamiętnik Towarzystwa Tatrzanskiego. Kraków, 1875.
> Den Norske Turistforenings. Oslo.

> Folyóiratok.
> (Részben már nem jelennek meg. Az évszámok az első évfolyam megjelenésének évét jelentik.)

> Turisták Lapja. A Magyar Turista Egyesület hivatalos lapja. Budapest, 1889
> Erdély. Az Erdélyi Kárpát Egyesület értesítője. Kolozsvár, 1892.
> Turista Közlöny. A Magyar Turista Egyesület tanítói osztályának, illetőleg a Magyar Tanítók Turista Egyesületének hivatalos lapja. Budapest, 1894.
> Délvidéki Sport, majd: Délvidéki Turista. A Délvidéki Kárpát Egyesület hivatalos közlönye. 1902.
> Turistaság és Alpinizmus. A Magyar Turista Szövetség, a Magyar Sí Szövetség és a legtöbb hazai egyesület hivatalos lapja. Budapest, 1910.
> Turistik u. Alpinismus. Budapest–Késmárk, 1918, majd Turistik u. Alpinismus und Wintersport címen, a Karpathen-Verein hivatalos lapja. Késmárk, 1925.
> Aradi Turisták Lapja. Az Aradi Turista Egyesület hivatalos közlönye. Arad, 1910.
> Természetbarát. A Természetbarátok Turista Egyesülete hivatalos közlönye. Budapest 1912.
> A Hegymászó. A Budapesti Turista Egyesület hivatalos közlönye. Budapest, 1913.
> A Gyopdr Turista Egyesület közleményei. Budapest, 1917.
> A Pannonia Turista Egyesület hivatalos értesítője. Budapest, 1920.
> Vándorkedv. A Vándorkedv Turista Egyesület hivatalos értesítője. Budapest, 1924.
> Turista Hiradó. Esztergom, 1921.

> 217

> Kárpáti Lapok. A Magyarországi Kárpát Egyesület hivatalos lapja. Budapest, 1925.
> Mitteilungen des Deutschen und Österreichischen Alpen-Vereins. 1875.
> Österreichische Alpenzeitung. Zeitschrift des Österreichischen Alpenklubs. Wien, 1879.
> Österreichische Touristen-Zeitung. Offizielles Organ des Österreichischen Touristen-Club. Wien, 1881.
> Der Gebirgsfreund. Zeitschrift des Österreichischen Gebirgs-Vereins. Wien, 1890.
> Der Naturfreund. Mitteilungen des Touristen-Vereines "Die Naturfreunde in Wien". Wien.
> Deutsche Alpenzeitung. Illustr. Zeitschrift für Naturfreunde. Verlag von Gustav Lamners. Wien–München–Zürich, 1901. Jelenlegi kiadója: Bergverlag Rudolf Rother, München.
> Reise und Sport. Offizielles Organ des Landesverbandes für Fremdenverkehr in Kärnten und des Vereines zur Hebung des Fremdenverkehres in Salzburg. Wien, 1901. 1870.
> Der Alpenfreund. Illustrierte alpine Monatshefte. München, 1870.
> Der Berg. Monatsschrift für Bergsteiger. Dr. Gunther Langes. München, 1922.
> Allgemeine Bergsteiger-Zeitung. Nachrichtenblatt für Touristik und Wintersport. Ludwig Sinek, Hans Hamann und Wilhelm Hille. Wien, 1923.
> Der Bergsteiger. Deutsche Wochenschrift für Alpinismus und Schilauf. Reichenstein-Verlag. Wien, 1924.
> Mitteilungen des Beskiden-Vereins. Bielitz-Biala, 1904.
> Der Tourist. Offizielles Organ des Verbandes deutscher Touristen und Gebirgs-Vereine. Frankfurt a M., 1884.
> Der Winter. Amtliche Zeitschrift des Deutschen und des Österreichischen Skiverbandes, des Bayerischen Eissport-Verbandes und des Hauptverbandes Deutscher Wintersport-Vereine in der Tschechoslowakischen Republik. München-Wien, 1907.
> Schwelzer Alpen-Zeitung. Organ für die deutschen Sektionen des Schweizer Alpenklubs. Zürich, 1882.
> Alpina. Mitteilungen des Schweizer Alpenklubs. Zürich.
> Die Alpen. Les Alpes. Le Alpi. Monatsschrift dec Schweizer Alpenklubs. Bern.
> Hrvatski Planinar.
> Liburnia. Rivista bimestrale del Club Alpino Fiumano. Fiume, 1902.
> Alpi Giulie. Rassegna bimestrale della Società Alpina delle Giulie. Trieste, 1896.
> Rivista Mensile. Club Alpino Italiano. Torino, 1882.
> In Alto. Cronaca della Società Alpina Triulana. Udine, 1890.
> Bollettino della Società degli Alpinisti Tridentini. Rovereto, 1903.
> Club Alpin Français. Bulletin mensuel. Paris. 1905.
> La Montagne. Revu mensuelle du Club Alpin Français, Paris, 1905.
> The Alpine Journal.

> 218

> Taternik. Organ Sekcyi Turystycznej Towarzystwa Tatrzańkiego. Lwow, 1907.
> Časopis Turistu. A Cseh Turista Egylet folyóirata. Prága. 1889.

> Utikalauzok.

> a) Helyikalauzok.

> Az Agteleki barlang leírása. Vass Imre. Pest, 1831.
> Arad és környéke. Lejtényi Sándor. Az Aradi Turista Egyesület megbiz. Arad, 1909.
> Árva vára. Ifj. Kubinyi Miklós. Budapest, 1890.
> Besztercebánya és vidéke kalauza. Magyarországi Kárpát Egyesület Zólyomi oszt. kiad. Besztercebánya, 1914.
> Besztercebánya és vidéke turistakalauza. Jurkovich Emil. Besztercebánya, 1914.
> Brassói kis útmutató. Városi idegenforg. iroda. Brassó, 1912. (Több kiadásban. Német nyelven is.)
> Kronstadt. Josef Schuller. Brassó, 1898.
> Woerl's Reisehandbücher: Führer durch Kronstadt.
> Neuer Führer durch Kronstadt und Umgebung. Städtisches Fremdenverkehrscomitée. Brassó, 1891.
> Kronstadt und Umgebung. Josef Filtsh. Hermannstadt, 1886.
> Kronstadt. Dr. Edw. Mysz. Touren-Weiser für die Berge und Umgebung. Brassó, 1890.
> Budapest. Dr. Thirring Gusztáv. (Dr. Thirring: Részletes magyar utikalauzok I.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918. (Német, francia, angol nyelven is.) III. magyar kiad. 1926.
> Budapest kis útmutatója és térképe. Dr. Vigyázó János. Turistaság és Alpinizmus. Budapest 1926.
> Kárpátoktól Adriáig. Budapest. Magyar földrajzi int. Budapest, 1914.
> Budapest. (Eggenberger-féle utikönyvek. VII.) Szerk. Dr. Szemlér Lőrinc.
> Woerl's Reisehandbücher: Budapest.
> Budapest und Umgebung. Máv. kiad. Budapest.
> Budapest. Farkasvölgy és környéke. Dr. Bognár Mátyás. Budapest, 1914.
> Budapest. Zugliget és vidéke. Eperjessy István. Budapest, 1906.
> A Dobsinai jégbarlang és környéke. Hanvai J. Ede kiad. Dobsina, 1912.
> Eger és környéke részletes kalauza. Szmrecsányi Miklós. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes helyi kalauzok 4.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1925.
> Egri útmutató. Türk Frigyes. Eger, 1907.
> Eperjesi turista-kalauz. Szutorisz Frigyes. Eperjes, 1910.
> Eszék. Woerl's Reisehandbücher: Esseg.

> 219

> Esztergom. Történeti és jelenkori ismertetés. Dvihally Géza. Estergom, 1912. II. kiad. 1926.
> Esztergomi kalauz. Dr. Lepold Antal és Homor Imre. Esztergom, 1923.
> Woerl's Reisehandbücher: Gran.
> Fiume.
> Reisehandbücher: Fiume.
> Woerl's Reisehandbücher. Fiume und Umgebung mit Cirkvenica. 1910.
> Fiume und seine Umgebung. Heinrich Littron. Fiume, 1884.
> Guida del Fiume e dei suoi monti. Guido Depoli. Club Alpino Fiumano kiad. Fiume, 1913.
> Gyöngyösi kalendárium. Stiller János és Pásztor József. Gyöngyös, 1909.
> Győri kalauz. Török Pál. Győr, 1920.
> Woerl's Reisehandbücher: Raab.
> Gyulafehérvári kalauz. Ávéd Jákó. Gyulafehérvár, 1909.
> Kassa rövid képes kalauza. Felsőmagyarországi Idegenforgalmi Szöv. kiad. Kassa, 1912. (Német nyelven is.)
> Kassa és környéke. MTE kassavidéki oszt. megb. Mihalik József, Szőnyei István és Truskovszky Jenő. Kassa, 1897.
> Kassa város műemlékei. Kemény Lajos. Felsőmagy. Idegenforg. Szöv. Kassa, 1911.
> Kecskemét rövid ismertetése. Sándor István. Kecskemét, 1913.
> Késmárki kalauz. Szerk. és kiad. Dr. Bruckner Győző és Bruckner Károly. Késmárk, 1912.
> Késmárk és vidéke. Dr. Banczik Samu. Igló. 1912.
> Kolozsvár. Az Erdélyi Kárpát Egyesület idegenforg. irod, kiad. Kolozsvár.
> Kolozsvári kalauz. Kelemen Lajos és K. Fodor János. EKE. Kolozsvár, 1902.
> Vezető Kolozsvár városában. Dr. Rigler Gusztáv és Dr. Filep Gyula. Kolozsvár, 1903.
> Körmöcbánya képes kalauza. Wagner G. Ede. Kassa, 1913.
> Lőcse szab. kir. város kalauza. Mirkova János. Lőcse, 1910.
> Mária-Besnyő búcsújáróhely. Valnicsek Béla. Budapest, 1907.
> Marosvásárhely útmutatója. Kovács József és Révész Gyula. Marosvásárhely, 1912.
> Marosvásárhelyi Lexikon. Szentgyörgyi Dénes. Marosvásárhely, 1912.
> Miskolci kalauz. Lippay Béla. Miskolc, 1910.
> Nagybánya és környéke. Palmer Kálmán. Nagybánya, 1894.
> Nagyszeben. Utikalauz Nagyszeben és környékén. Siebenbürgischer Karpathen-Verein nagyszebeni oszt. Nagyszeben, 1903.
> Hermannstadt und Umgebung. Siebenbürgischer Karpathen-Verein nagyszebeni oszt. Nagyszeben, 1884, (II. kiad. 1896.)

> 220

> Pannonhalma. Székely és Illés nyomda. Ungvár, 1913.
> Pannonhalma részletes kalauza. Dr. Mihályi Ernő. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes helyi kalauzok 2.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1923
> Pécs és vidékének útmutatója. Engel Lajos. Pécs, 1892.
> Pécs és környéke. Kiss József. Pécs.
> Pécs. Útmutató a városban és a környéken. Dr. Szőnyi Ottó. Pécs, 1925.
> Mecsek Egylet vezetőkönyve Pécs városában és környékén, Kiss József. Pécs, 1894.
> Pécs és a Mecsek. Kiss József. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes helyi kalauzok 8. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1926.
> Pilisszentkereszt és környéke. Szücs Gyula. Budapest, 1913.
> Pozsonyi kalauz. Pozsony megbiz. Steiner Zs. kiad. Pozsony, 1907.
> A révi Zichy-cseppkőbarlang. Czárán Gyula. Kolozsvár, 1905.
> Rozsnyó. Kalauz Rozsnyó és vidékére. Dr. Hazslinszky Rezső. Rozsnyő, 1910.
> Selmeci kalauz. Szitnyai József és Tirts Rezső. Selmecbánya, 1885.
> Selmecbányai kalauz. Tirts Rezső, Szentgyörgyi Ede és Abai Ottó. Selmecbánya, 1898.
> Banskd Stiavnica – Selmecbánya és környéke. Ifj. Kovács F. Lajos. Selmecbánya, 1926.
> Sopron és környéke részletes kalauza. Dr. Thirring Gusztáv és Dr. Heimler Károly. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes helyi kalauzok 6.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1925. (Német nyelven is.)
> Szeged és környéke részletes kalauza. Horváth A. János és Dr. Thirring Gusztáv. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes helyi kalauzok 5.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1925.
> Szegedi útmutató. Czapik Gyula. Szeged, 1909.
> Szegedi útmutató. Engel Lajos. Szeged.
> Szegedi kalauz. Engel Lajos. Szeged.
> Útmutató Szeged belterületén. 1883. Burger Gusztáv és Társa. Szeged.
> Legújabb szegedi útmutató. Lugosi Dömötör. Szeged, 1910.
> Woerl's Reisehandbücher: Szegedin.
> Székesfehérvár város és környékének útmutatója. Vitéz Láng István. Székesfehérvár, 1926.
> Tatatóváros. Özv. Kopasz Józsefné. 1888.
> Tátai fürdők.
> A Csorbai tó. Mihalik József. Liptószentmiklós, 1885.
> Tátrafüred klimatikus gyógyhely Szepes megyében és környéke. Dr. Jármay László. Budapest.
> Tátraföred és környéke. Szoyka Miklós. Budapest.
> A három Tátrafüred és környéke. Szoyka Miklós. Budapest.
> Beschreibung der Szepes-Bélaer Tropfsteinhöhle etc. S. Weber. Szepes-Béla, 1883.

> 221

> Temesvári kalauz. Farkasfalvi Kornél. Temesvár, 1914.
> Temesvár és Délmagyarország kis kalauza. Bellai Lajos. Temesvár, 1914.
> Woerl's Reisehandbücher: Temesvár.
> Tihany részletes kalauza. Dr. Mihályi Ernő és Dr. Vigyázó János. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes helyi kalauzok 9.) Turistaság és Alpinizmus Budapest, 1926.
> A tihanyi félsziget. Benkó Mihály. Különlenyomat a Turisták Lapjából. Budapest, 1913.
> Trencsén leírása. Kvasznyánszky Károly. Trencsén, 1907.
> Torda és környéke. Pap Domokos. Torda, 1909. (II. kiad. 1913.)
> Vác. Dr. Tragor Vince. Vác, 1903.
> A visegrádi vár. Ernyey József és Dr. Lux Kálmán. Budapest, 1923.
> Zágráb.
> Woerl's Reisehandbücher: Agram.
> Führer von Agram u. Kroatien u. Slavonien. Abel Luksič Zágráb.
> Vodič u goru Zagrebačku. Vickoslav Novotni. Zágráb, 1906.

> b) Általános (környék-) kalauzok.

> Singer és Wolfner kalauzkönyvei. Magyarország. Budapest, 1896.
> Magyarország fürdőinek és forrásainak képes ismertetése. Dr. Vámossy, Dr. Lenkei és Dr. Schulhof. Balneologiai egylet kiad. Budapest, 1913.
> Ungarn und Siebenbürgen. Johann Hunfalvy. Darmstadt, 1856.
> Im Fluge durch Ungarn. Hungaria-Germania Verkehrs G. m. b. H. 1911.
> Ung. Tiefebene. Joh. Sziklay. (Orell Füssli & Co.; Europäische Wanderbilder. Nach und durch Ungarn. VII.)
> Das ungaische Tiefland und Siebenbürgen. Máv. kiad. Budapest.
> Geschichtliches und Sagenhaftes über 25 Burgen Ungarns. Gustav Ebner. Budapest, 1911.
> A Duna. Die Donau. Magyar kir. Folyam- és Tengerhajózási r.-t. kiad. Budapest.
> Hajókirándulások a Dunán. Magyar kir. Folyam- és Tengerhajózási r.-t. kiad. Budapest, 1918.
> Kirándulók kalauza a Budapest-Szentendrei vasút mentén. A MKE Budapesti Osztálya kiadása. Budapest, 1889.
> Budapest környéke. Dr. Thirring Gusztáv. A MTE Budapesti Osztálya kiad. Budapest, 1900.
> Brődy-féle Budapest környékének legújabb turista-kalauza. Horváth Károly. Budapest, 1916.
> Turista-útmutató. I. Pilis. Stolts György. Budapest.
> Budai hegyek részletes kalauza és térképe. Dr. Vigyázó János. (Dr. Thirring: Részletes magyar útikalauzok.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1913.

> 222

> Budapest Duna-jobbparti környéke. Barcza Imre és Dr. Thirring Gusztáv. (Dr. Thirring: Részletes magyar útikalauzok. 1/2.) Turistaség és Alpinizmus. Budapest, 1920.
> Budapest Duna-balparti környéke. Barcza Imre és Dr. Thirring Gusztáv. (Dr. Thirring: Részletes magyar útikalauzok 1/3.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1923.
> Mátra-kalauz. Hanák Kolos. Gyöngyös, 1889. (II. kiad. 1897.) Mátrai és gyöngyösi kalauz. Hanák Kolos., Stille János és Széky István. Mátra Egylet. Gyöngyös, 1909.
> Bükkvidéki kalauz. Ifj. Truskovszky Gyula. Miskolc, 1899.
> A Bükk. A Borsodi Bükk Egylet útikalauza. Illyés Bertalan és Leszik Andor. Miskolc, 1925.
> Nagy-Kúnsági Krónika. Szigethi Györffy István. Karcag, 1923.
> A Balaton írásban és képben. Sági János. Keszthely, 1902.
> Balaton. Balatoni Szövetség kalauza. Németh József könyvker. Budapest, 1912.
> Balaton. Mátrai Rudolf. (Kárpátoktól az Adriáig kiránd. útmutatók 2.) Budapest, 1914.
> Balaton és vidéke. Dr. Szemlér Lőrinc. (Eggenberger könyvkiadó váll.) Budapest, 1909.
> Balatoni kalauz. Horváth István. Kaposvár, 1906.
> A Bakony részletes kalauza. Dr. Dornyay Béla. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes magyar útikalauzok 5.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1926.
> Mecseki útmutató. Kiadja a Mecsek Egyesület. Pécs, 1908. (VIII. kiad. egyesítve a Pécs és a Mecsek helyi kalauzban; lásd ott!). Sopron és a Magyar Alpok. Dr. Thirring Gusztáv. Sopron, 1911.
> Transdanubien, Kroatien und die ungarische Seeküste. Máv. kiad. Budapest.
> Touristenführer für Wanderungen im Rosalien-Gebirge. Wilhelm Eichert. ÖTC Sekt. Wiener-Neustadt kiad. 1903.
> Durch Westungarn. Ferd. Krauss und Joh. Sziklay. (Orell Füssli & Co.: Europäische Wanderbilder. Nach und durch Ungarn. IV.)
> Vágvölgyi kalauz. MTE vágvölgyi oszt. megb. Pázmány Lajos. 1914.
> Kalauz a Vág völgyében. Dr. Péchány Adolf. 1886
> Illustrierter Führer durch Pressburg, dem Waagthal und die Kleinen Karpathen. Alexander F. Heksch. Wien und Pressburg, 1885.
> Tájékoztató a magyarországi Kárpát vidéken utazók számára. MKE megb. Dénes Ferenc. Igló, 1898.
> Nördliches Oberland. Máv. kiad. Budapest.
> Führer durch die Karpathen u. ungarischen Badeorte und Krakau u. Umgebung. Richard W. Sonkup. (Hartleben). Wien – Pest– Leipzig, 1889.
> Illustrierter Führer durch die Karpathen und oberungarischen Badeorte. A. F. Heksch. (Hartleben). Wien – Pest– Leipzig.
> Északmagyarország a Magas Tátrával. Hanvai J. Ede. Dobsina, 1910.
> Magas Tátra és az Északnyugati Felföld. Vig József. Kassa, 1912.

> 223

> A Magas Tátra részletes kalauza I–III. Dr. Vigyázó János, Hefty Gy. Andor és Dr. Komarnicki Gyula. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1917. (Német nyelven is.)
> A Magas Tátra hegymászókalauza. Dr. Komarnicki Gyula. (Dr. Thirring – Dr. Vigyázó: Részletes helyi kalauzok 7.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1926. (Német nyelven is.)
> A Magas Tátra. Dr. Posewitz Tivadar. Budapest, 1909.
> Tátra-kalauz. Dr. Szontagh Miklós. Budapest, 1912–13.
> Die Hohe Tátra. Kolbenheyer K. Teschen, 1876. X. kiad. 1898; magyar nyelven 1882.
> Hohe Tátra. Dr. A. Otto. Berlin, 1891. X. kiad. 1921.
> Die Hohe Tátra und die Niedere Tátra. Dr. A. Reichardt. (Köhler's Karpathen-Führer.) Dresden, 1911.
> Hohe Tátra. Karl Siegmeth. (Orell Füssli & Co.: Europäische Wanderbilder. Nach und durch Ungarn. III.) Leipzig, 1911.
> Wegweiser für die hohe Tátra. Johannes Müller. Breslau, 1905.
> Woerl's Reisehandbücher: Die Hole Tátra.
> A Magas Tátra. "Három nap a Magas Tátrán." Éjszaky József Máv. ellenőr. Budapest, 1899.
> Karte der Hohen Tátra mit kurzem Wegweiser und Touren-Angaben. Alexander F. Heksch. (Hartleben) Wien – Pest – Leipzig.
> Skiführer durch die Bélaer Kalkalpen. Jul. Andor Hefty. Késmárk, 1912.
> Skiführer für den Csorbaersee. Jul. Andor Hefty. Késmárk, 1914.
> Przwodnik pro Tatrach. I–IV. I. Chmielowsky. Lemberg, 1907– 1912. II. kiad. 1926.
> Kratki przewodnik do Tatrach. L. Swierz. Kraków, 1905.
> A tátrai fürdőket lásd a helyi kalauzok alatt.
> Das weit und breit erschollene Ziepser Schnee-Gebürg. Id. Buchholtz György. Nagylomnic, 1719. (Ujból kiadta Weber Rudolf, 1903.)
> Magas Tátra és Abauj-Torna-Gömöri barlangvidék. Siegmeth Károly. Budapest.
> A Sztraczenai völgy és a Dobsinai jégbarlang. Dr. Pelech E. János. Igló, 1878. és Budapest, 1884.
> Igló környékének síkalauza. Ifj. Marcsek Aladár. Igló, 1917.
> Sárosvármegyei album. Szutorisz Frigyes. Eperjes, 1914.
> Ungarische Ostkarpathen. Karl Siegmeth. (Orell Füssli & Co.: Europäische Wanderbilder. Nach und durch Ungarn. VI.)
> Szatmármegyei kalauz. Farkas Jenő. Nagybánya, 1914.
> Führer durch Kaschau und das Abaujtorna-Gömörer Höhlengebirge und ungarische Ostkarpathen. MKE megbiz. Karl Siegmeth. Kassa, 1886.
> Erdély. Dr. Reich Milton Oszkár. (Eggenberger-féle utikönyvek. Szerk. Dr. Szemlér Lőrinc. VI.) Budapest, 1909.
> Erdélyi kalauz. Utmutató Magyarország erdélyi részében. Radnóti Dezső. Erdélyi Kárpát Egyesület. Kolozsvár, 1901.

> 224

> Erdély. EKE-utikalauz. Közművelődés irod. és nyomt. r.-t. kiad. Kolozsvár, 1891.
> Erdélyen keresztül. Sigerius Emil. Nagyszeben, 1905.
> Erdélyi fürdők és ásvány vizek. EKE megb. Dr. Mankó Vilmos. Kolozsvár, 1891.
> Siebenbürgen. Dr. E. A. Bielz. Wien, 1885. (III. kiad. Sigerius Emil. Nagyszeben. 1903.)
> Siebenbürgisches Hochland. (Orell Füssli & Co.: Europäische Wanderbilder. Nach und durch Ungarn.)
> Biharhegység és Biharfüred. Rozványi György. Nagyvárad, 1888.
> Kalauz biharfüredi kirándulásokra. Czárán Gyula, Belényes, 1903.
> Brassóvármegyei turista-kalauz. Méhely Lajos. (Erdélyrészi utikalauz. I.) EKE. Kolozsvár, 1895.
> Udvarhelymegyei turista-kalauz. Molnár Károly és Dr. Vajda Emil. (Erdélyrészi utikalauzok. II.) EKE. Kolozsvár, 1897.
> Tourenverzeichnis und Umgebungskarte für das Kurhaus auf der hohen Rinne. SKV Sect. Hermannstadt, 1901.
> Hunyadvármegyei kalauz. Téglás Gábor. Kolozsvár, 1902.
> A Délvidéki Kárpát Egyesület kalauza. Véber Antal. Temesvár, 1894.
> Délmagyarország. Dr. Sternberg Adolf és Sziklay János. (Utazók kézi könyvtára. Szerk. Borostyáni Nándor.)
> Durch Südungarn. Sternberg, Dragalnia, Diaconovich, Sziklay und Plavsic. (Orell Füssli & Co.: Europäische Wanderbilder. Nach und durch Ungarn. IX.)
> Alduna és vidéke. Dr. Erődi Kálmán. (Kárpátoktól Adriáig. III.) Budapest, 1914.
> A Dunától a Quarneroig. Kenedi Géza. (Utazók kézi könyvtára. Szerk. Borostyáni Nándor.) 1890.
> Von der Donau zum Quarnero. Dr. Géza Kenedi und Wilhelm Gerlai. (Orell Füssli & Co.: Europäische Wanderbilder. Nach und durch Ungarn. V.)
> Plitvicer Seen in Kroatien. Agram, 1903.
> Quarnero. Harmos Eleonora. (Eggenberger.) Budapest.

> * * *

> Vigyétek gyermekeiteket a szabad természetbe: ők öregbedni fognak minden jóban, ti meg megifjodtok.

> *

> A kandi csak néz, de nem lát; a fásult lát, de nem néz; a turista néz is, lát is.

> *

> A vándorcigány, a házaló és a kengyelfutó nem turisták.

> *

> A búcsújárás a jámbor lelkek turistasága.

> *

> Turistatérképek.

> Budai hegység. 1:75,000. (Erdőjelzéssel.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918
> Soproni hegység. 1:75,000. (Színes útjelzéssel.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Kőszeg-Borostyánkői hegység. 1:75,000. (Színes útjelzéssel,) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Pilis hegység. 1:75,000. (Erdő- és színes útjelzéssel.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Mecsek. 1:75,000. (Utjelzéssel.) Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Bakony. 1:75,000. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Balaton Felvidék. 1:75,000. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Badacsony és környéke. 1:75,000. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Gerecse hegység 1:75,000. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Börzsönyi hegység. 1:75,000. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1918.
> Pilis és Dobogókő. 1:25,000. (Háromszínnyomat) Dr. Vigyázó János és Magaziner Pál. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1920.
> Budai hegyek. 1:50,000. (Háromszínnyomat.) Dr. Vigyázó János. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1921.
> Mecsek. 1:50,000 (Modern turistatérkép, háromszínnyomat.) Dr. Vigyázó János. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1926.
> Mátra. 1:50,000. (Modern turistatérkép, háromszínnyomat.) Dr. Vigyázó János és Horn K. Lajos. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1927.
> Bükk. 1:50,000. (Modern turistatérkép, háromszínnyomat.) Dr. Vigyázó János és Földváry Miksa. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1927.
> A Magas Tátra turistatérképe. 1:50,000. (Színes kiad.) M. Kir. Földművelésügyi Minisztérium. Budapest, 1910.
> Touristenkarte der Hohen Tatra. 1:50,000. Dr. A. Otto. Breslau, 1911.
> A Magas Tátra és környéke térképe. 1:75,000. (Színes kiad., Dénes Ferenc útjelzéseivel.) Katonai Földrajzi Intézet. Wien, 1913.
> Detailkarte des Tátragebietes vom K. u. K. Militärgeographischen Institut. 1:25,000. Wien, 1913. (Uj cseh kiad. Praha, 1921)
> A Magas Tátra. 1:75,000. (Színes kiad., eredeti sziklarajzzal.) Dr. Vigyázó János és Kogutowitz Károly. Turistaság és Alpinizmus. Budapest, 1914.
> Die Hohe Tatra. 1:50,000. (Színes kiad., eredeti sziklarajzzal.) Dr. Vigyázó János és Dr. Komarnicki Gyula. Turistaság és Alpinizmus. Budapest-Késmárk, 1920. (Tót nyelven is.)