> ELŐSZÓ.

> Amíg a turistaság csak nehány "kiváltságos" ideálista sportja, szórakozása és lelki szükséglete volt, a turistáskodás csöndesen folyt a maga szűk, magányos kis medrében, egyik turista a másik hasonló gondolkozású természetkedvelőnek volt megértő tanácsadója és nem volt szükség tanácsadó kézikönyvre, sőt ilyenhez a szükséges tapasztalatok sem szűrődtek még kellőképen le.

> Idővel azonban a turistaság mind rohamosabban terjedt el, valóságos áradattá vált, olyannyira, hogy az egységes, egészséges irányítás, az immár kiterjedt új turista-generáció nevelése kisiklott az arra hivatott kezdeményezők kezéből.

> Ily körülmények között mindjobban homloktérbe lépett egy turista-kézikönyv szükségessége. Hasonló könyvek a külföldön már léteznek, de ezek természetesen nincsenek tekintettel a mi hazai sajátos viszonyainkra. De különben is: a hazai turista-társadalom ma már joggal tarthat igényt arra, hogy saját nyelvén megírt kézikönyvet használhasson és ne legyen az idegen művekre utalva.

> 6

> Ezért, amidőn erre felszólítottak, szívesen és az ügy iránti szeretettel vállaltam kézikönyvünk szerkesztését; több mint három évtizedes turista-multam bátorított erre és a legjelesebb szakírók közreműködése tette ezt lehetővé. A további nehézségeknek tudatára csak munkaközben jöttem, amidőn mindjobban feltornyosultak az eszmék és gondolatok tömegni, amelyek számos kötetet tölthetnének meg és a legnehezebb munka volt, a rendelkezésre álló szűk helyen lehetőleg mindent összefoglalni, ami egyrészt gyakorlati értékkel bír, másrészt minden művelt turista érdeklődésére számíthat.

> Ez persze csak részben sikerült. Sok dolgot el kellett hagyni, ami a turistasággal szintén szoros kapcsolatban van, de tudományos és egyéb művekben fellelhető; ezekre csak röviden mutathattunk rá, abból a célból, hogy az olvasó figyelmét felkeltsük. Viszont az egyes fejezetekben tárgyalt rokonfogalmak olykor ismétlésekre vezettek, amelyek nem voltak elkerülhetők a nélkül, hogy az értelem szenvedjen.

> Kézikönyvünk a turistasággal, a tágabb értelemben vett hegymászással, de nem kimondottan az alpinizmussal foglalkozik. Utóbbiról külön kézikönyv kerül sajtó alá.

> Természetes, hogy idősebb, tapasztalt turistáink talán nem sok újat fognak találni kézikönyvünkben. Ezek érjék be a kritika jogával és közöljék hásznos észrevételeiket. Figyelmüket egyébként talán felkelthetik Aggházyné Balló Mária fedőlap-rajzán kívül Kováts József rajzai és az egyes fejezetek végén boldogult Dr. Hertmann Antal turista-ötletei.

> Az egyes fejezetek írói a fejezetek sorrendjében a következők:

> A turistaság fogalma és jelentősége: Dr. Vigyázó János.
> A turistaság története: Lindner Károly.
> A magyar turistaság szervezete: Dr. Prém Loránd és Dr. Vigyázó János.

> 7

> Turistaberendezések: (a menedékházakról) Pfinn József.
> Turistaélményeink megörökítése: Hensch Aladár.
> A túraleírásokról: részben Hensch Aladár és Dr. Höncz Arisztid adatai felhasználásával a szerkesztő.
> Turistakalauzok: Dr. Thirring Gusztáv.
> A földrajzi elnevezésekről: Dr. Kadić Ottokár adatai nyomán a szerkesztő.
> A túrafényképezésről: Stolz Róbert.
> A katonai térképek használatáról: Hajts Lajos.
> Téli turistaság: Dr. Schwicker Richárd és a szerkesztő.
> A vízi turistaság: Dr. Zsembery Gyula.
> A turistát érdeklő jogszabályok: Dr. Petracsek Lajos.
> A turistaság és a vadászat: Dr. Förster Kálmán.
> Az erdőkről: Tirts Rezső.
> A barlangokról: Dr. Kadić Ottokár.
> A turistaság és tudomány egymás szolgálatában: Dr. Cholnoky Jenő.
> Mit és hogyan kell a turistának gyüjtenie: Dr. Cholnoky Jenő.
> A turistaság és a meteorológia: Dr. Réthly Antal.
> A turistaság az egészségápolás szempontjából: Dr. Dalmady Győző.
> Isten nyomaiban...: Dr. Brisits Frigyes.
> A nők és a turistaság: Szerelemhegyiné Moczár Jolán.
> Honszeretet és turistaság: Hensch Aladár.
> A turistaság és a honvédelem: Gabányi János.
> Turistaság és idegenforgalom: Dr. Dobieczki Sándor.
> Turistaság és a művészetek: Aggházy Tibor.
> Turistaság és az iskola: Dr. Karl János.
> Az iskolai kirándulások vezetéséről: Dr. Karl János és (a leányok kirándulásázól): Geszti Lajos.
> A cserkészet: Barcza Imre.
> Szakirodalom: Ifj. Thirring Gusztáv és a szerkesztő.

> 8

> Az itt fel nem sorolt fejezeteket [a] szerkesztő írta, de részben fentemlített munkatársai, főleg Dr. Vigyázó János és Dr. Zsembery Gyula adatainak és eszméinek felhasználásával.

> Az egész kézikönyv alapeszméje, beosztása Dr. Vigyázó Jánostól ered, aki a technikai szerkesztésben is segítségemre volt.

> Mindezen munkatársaimnak lelkes közreműködésükért ez úton is hálás köszönetet mondok.

> A szakirodalom összefoglalásánál az a törekvés vezetett bennünket, hogy a hazai turistairodalomnak lehetőleg teljes képét nyujtsuk. Felsorolunk ezért régebbi, esetleg már elavult vagy már nem kapható műveket is, minthogy ezekről teljes jegyzék eddig nem jelent meg, ilyen pedig turistaörténelrni, bibliofil- stb. szempontból is jelentőséggel bírhat. A jegyzék még így sem teljes és az csak idővel, a címek további gyüjtése útján lesz kiegészíthető. A külföldi művekből csak olyanokat említünk fel, amelyek Magyarországról szólnak, vagy általános turistavonatkozású tartalmuknál fogva bennünket különösen érdekelhetnek. A jegyzéknek ez a része is még kiegészítésre szorul.

> Budapest, 1926. évi november havában.

> Reichart Géza a Magyar Turista Szövetség sajtó- és szakirodalmi bizottságának elnöke.