> TERMÉSZETTUDOMÁNYI KÖNYVKIADÓ-VÁLLALAT

> A M. T. AKADÉMIA SEGÍTKEZÉSÉVEL
> KIADJA
> A K. M. TERMÉSZETTUDOMÁNYI TÁRSULAT.

> LXV.

> A X. (1899-1901. ÉVI) CZIKLUS
> HARMADIK KÖTETE
> A KÖNYVKIADÓ-VÁLLALAT ALÁÍRÓI SZÁMÁRA

> BABONA ÉS VARÁZSLAT

> A LEGRÉGIBB IDŐKTŐL A JELEN KORIG

> IRTA
> DR. LEHMANN ALFRÉD
> A KOPENHÁGAI EGYETEM PSZICHOFIZIKAI LABORATÓRIUMÁNAK IGAZGATÓJA.

> FORDÍTOTTA
> DR. RANSCHBURG PÁL.

> ÁTVIZSGÁLTA
> DR. LAUFENAUER KÁROLY.

> BUDAPEST,
> KIADJA A KIR. MAGYAR TERMÉSZETTUDOMÁNYI TÁRSULAT
> 1900.

> Tömörítve: 2,6 M.

> Elektronikus kiadás: Németh Ferenc, 2005.

> TARTALOMJEGYZÉK.

> I. KÖTET
> BEVEZETŐ A babona és varázslat viszonya a valláshoz és a tudományhoz A vizsgálat tárgya (1) A babona meghatározása (3) A varázslat meghatározása (10) A vizsgálódás útja (15) A vad népek babonája és varázslata A vad népek vallásos képzetei (17) A vad népek vallásos varázsmestersége (23) A vad népek varázslása (34)
> I. A CHALDEUSOK TANAI ÉS TANAIK FEJLŐDÉSE EURÓPÁBAN. A chaldeusok A chaldeusok vallása (35) A démonologia és a szellembűvölés tana (37) A rontó varázs (48) A jósló tudományok (51) A chaldeus varázstudomány terjedése (63) A görögök és rómaiak A görögök eredeti varázstudománya (65) A görögök varázslata a perzsa háborúk után (78) A rómaiak (81) A zsidók (83) Az első keresztény századok Az ó-egyházból eredő babonák (91) A keresztény varázslat fejlődése (96) Az északi népek és a finnek Az északi népek érintkezése a többi népekkel (101) Az északi népek szellemhite (104) Rúnák és varázsigék (113) Bűbájos eljárások és a szejd (124) A jövendőmondás mestersége (127) A finnek varázslata (132) A középkor a boszorkánypörök kezdetéig (136) Az ördögszövetség és a boszorkányszombatok (146) A varázslat virágkora és hanyatlása A virágzás kora (155) A varázslat hanyatlásának kora (167)
> II. A TITKOS TUDOMÁNYOK. A tudományos varázslat viszonya a nép bűbájosságához (176) A szent Kabbala A kabbalisták és munkáik (181) A kabbalás módszerek (192) A Kabbala tanai (199) A titkos tudományok eredete Az egyiptomiak theurgiája (211) Az asztrologia (220) Az alchimia (235) A tudós varázsolók Agrippa kora előtt Az arabok (245) Az európai búvárok varázsló hire (255) A természetbúvárok (259) A kabbalások (272) Agrippa és a rejtelmes filozofia Agrippa élete és jelentősége (279) A rejtelmes filozofia felfogása a természetről (285) Az okkultus bölcselet számbeli okoskodásai (297) Az egyes varázstudományok Az asztrologia (304) A többi jóstudomány (313) A gyakorlati Kabbala (323) Az alchimia (333) Magia naturalis A természeti dolgok szimpathiái és antipathiái (338) Paracelsus és a varázsgyógyászat (342) A természeti varázslat (348) A virgula mercurialis vagy varázsvessző (353) A tudományok népszerűsítése A Fauszt-monda és a Fauszt-könyvek (356) A "kuriozus" tudományok (364) A népbabona korunkban (366)
> III. KORUNK SPIRITIZMUSA ÉS OKKULTIZMUSA. A modern spiritizmus előzményei A spiritizmus Swedenborg kora előtt (368) Swedenborg Emánuel (377) A német pneumatologusok (388) A prevorsti jósnő (398) A spiritizmus keletkezése Amerikában Davis Andrew Jackson (404) A hydesvillei és stratfordi kisértet (411) Davis spiritiszta tana (417) A spiritizmus terjedése A spiritizmus elterjedésének okai (423) A franczia spiritizmus (431) A spiritizmus Európa egyéb országaiban (436) A népszerű spiritiszta ülések (442) A dialektikus társulat (454) Crookes és a pszichikus erő Crookes súlyváltoztató kisérletei (464) Szellemfényképek (482) A materializácziók (494) Zöllner és a négydimenziós lények A pszichografia vagy közvetlen írás (503) Az anyag áthathatósága (511) A theozofia és a fakirizmus Blavatskyné és a theozofia (522) A fakirizmus (531) A spiritizmus az utolsó évtizedben (535)
> II. KÖTET
> IV. AZ EMBER, MINT A MÁGIÁS ERŐK KÖZÉPPONTJA. A történelmi kutatások eredménye (1) Régibb magyarázatok (9) A vizsgálat menete (16) Az ember észlelő tehetsége Az észlelés rendes hibái (18) A lelki felindultság és az elfogultság hatása (37) A gyakorlat és belátás jelentősége (46) Kisérleti kutatások az észlelési hibák terén (50) Az észlelési hibák jelentősége a babona terén (67) A reszkető mozgások és mágiás hatásaik A reszkető mozgások (91) A bűvös mozgások (105) A gondolatolvasás és gondolatátvitel (117) Alvás és álom Az alvás (128) Az álmok keletkezésének föltételei (135) Az álmok általános jellege (140) Az álmok okai (151) Az álmok tartalma (157) Az álmok jelentősége a babonára A szellemekben való hit (165) Látnoki és jósló álmok (171) Az álomfejtés (184) Az alvajárás (188) A nem-tudatos beavatkozása a tudatosba Bizonyítás és jellemzés (196) Sejtelmek és halluczinácziók (205) A normális spontán halluczinácziók (214) Kristálylátomások és csigahallomások (227) Az automatikus mozgások (236) Véletlenség, távolbaérzés, távolbalátás (247) A normális sugallhatóság A sugallhatóság természete (255) Sugallott halluczinácziók (267) Sugallott nézetek és emlékezések (276) Sugallott mozgások és cselekmények (284) Sugallott szervi változások (293) A hipnózis és autohipnózis A hipnózis általános jellege (303) A hipnózis jelentősége a babona terén (312) A narkózisok varázslatos hatásai (325) A hisztéria és a hisztérohipnózis A kis hisztéria (331) A nagy hisztéria (345) A hisztérohipnózis (351) Az önkívület és a megszállottság (368) A varázslat technikai segédeszközei (381) Befejezés (389) A fordító zárószava (392) Irodalom (395) Betűrendes név- és tárgymutató (403)

> > JEGYZET. Mindazokat a költemény-idézeteket, melyeket (K)-val jelöltünk meg, KEMPF JÓZSEF gimnáziumi tanár fordította.

> A szerző előszava a magyar kiadáshoz.

> A Kir. Magyar Természettudományi Társulat azt az óhaját fejezte ki, hogy írnék külön előszót munkámnak a Társulat kiadásában megjelenő magyar fordításához, mely munkám eredetileg dán nyelven "Overtroog Trolddom" czímmel jelent meg. Ennek a felszólításnak annál szivesebben teszek eleget, mert egyrészt felette megtisztelőnek, de másrészt talán aggodalmasnak is tartom azt a körülményt, hogy ez a mű most olyan olvasó közönség kezébe kerül, a milyennek számára eredetileg szánva nem volt. Épp ezért helyénvaló, hogy munkám eredetéről és czéljáról néhány magyarázó szót fűzzek ide.

> Midőn Kopenhágában körülbelül 10 évvel ezelőtt spiritiszta járvány dühöngött, véletlenül alkalmam nyílt néhány szeánszon részt venni, melyeken tetszésem szerint szabad volt minden képzelhető óvóintézkedést alkalmaznom, vizsgálatokat végeznem. Ennek következtében nem is járt nehézséggel kimutatnom, hogy azok a jelenségek, melyeket észleinem alkalmam volt, ismert pszichologiai és fizikai törvényekre vezethetők vissza. E vizsgálódásaim eredményeiről rövid közleményt írtam egy természettudományi folyóiratba, mire több oldalról felszólítottak, tartanék az egyetemen sorozatos, nyilvános előadásokat a spiritizmusról és egyéb babonáról. Eme 4 évre kiterjedő előadásaim lényeges tartalmát foglalja magában a jelen munka.

> Természetszerűleg ez az eredet szabta meg munkám beosztását és az anyag megválasztását. A beosztásra annyiban hatott, hogy szükségesnek bizonyult előbb a különböző korszakok eseményeit, babonás felfogásait ismertetnem, mielőtt pszichologiai magyarázatukat megadtam volna, pedig reám nézve a fődolog ez utóbbi volt. Ezért a mű történelmi és pszichologiai részre oszlik, de a mellett épen nem akar a babona teljes történelmeként szerepelni. A históriai alakot csak azért választottam, hogy az óriási anyag rendszerességét és áttekinthetőségét lehetővé tegyem.

> Az anyag beosztására, mint megválasztására külső körülmények hatottak. Természetesen azokat a jelenségeket, melyek hallgatóságomat különösen érdekelték, előszeretettel tárgyaltam; ezért a skandináv népek őskorának babonája aránytalanul nagy tért foglal le magának. De talán ez nem is lényeges körülmény; a babona tárgyalásában a döntő pont a jelenkor babonája. A mint e mű bevezetőjében kimutatni igyekeztem, az, hogy mit neveznek valamikor babonának, teljesen viszonylagos dolog; függ valamely nép vagy kör vallásos meggyőződésétől és tudományos nézeteitől. Tehát az, hogy mit írtam én le mint babonát, kétségtelenül és szükségképen attól a szellemi légkörtől függ, a melyben én élek.

> Azt hiszem, dicsekvés nélkül mondhatom, hogy munkám szellemi bajtársaimnak elismerését nemcsak a skandináv országokban, hanem Németországban is teljes mértékben kivívta. De hogy másrészt sok megütközést is keltett, az világosan kitünik a hozzám intézett névtelen levelekből. És ez a megütközés elkerülhetetlenül növekedni fog abban a mértékben, a melyben könyvem a talajtól, a melyből eredt, távolodik. Ime, kétkedéseim és aggódásaim a magyar kiadást illetőleg, e körülményekből származnak.

> Sohasem volt szándékom, hogy agitátornak csapjak fel. Óhajtásom nem egyéb, mint hogy mindannak, a mit általában, abban a körben, melyhez tartozom, babonának tekintenek, lehetőleg tárgyilagos, tudományos magyarázatát adhassam. Magyar olvasóimat tehát tisztelettel arra kérem, ne tévesszék szem elől, hogy e könyv messze országban íródott. Igy azután a helyett, hogy mEgütköznének rajta, mint adalékot a jelenkor művelődéstörténetéhez nyugodtan fogják olvashatni.

> Kopenhága, 1899. augusztus havában.

> Dr. Lehmann Alfréd.