> BETÜRENDES NÉV- ÉS TÁRGYMUTATÓ.

> A.

> Agnus Dei, I. 97.
> Agrippa élete, I. 279.
> – esoteriás tana, I. 285, II. 11.
> – jelentősége, I. 283.
> – a mágiás erőkről, II. 9.
> – okkulta filozofiája, I. 171., 285.
> Agyonimádkozás, II. 299.
> Ahriman, I. 7.
> Ajtóbiróság, I. 110.
> Akkádok, I. 17.
> Aksakow, a médiumok közléseiről, I. 453.
> – Hartmann hipothéziseiről, I. 541.
> – a szellemfotografiákról, I. 488.
> Albertus Magnus, I. 259.
> Alchimia, I. 235., 333.
> – elméletei, I. 243.
> – eredete, I. 236.
> – módszerei, I. 242.
> – mondái, I. 236.
> Álhalluczináczió, II. 213.
> Alkohol szerepe a varázslatban, I. 33, II. 327.
> Allan Kardec, I. 431.
> – élete, I. 432.
> – szellemtana, I. 433.
> Állati mágnesség, II. 313.
> Allatius, az önkívület előidézéséről, II. 320.
> Álom általános jellege, II. 140.
> – asszocziácziós, II. 151.
> – inger- II. 152.
> – jelentősége a babonára, II. 165.
> – jósló, II. 171.
> – keletkezése föltételei, II. 135.
> – látnoki, II. 171.
> – okai, II. 151.
> – tartama, II. 145.
> – tartalma, II. 157.
> – templomi, II. 299.
> Álomfejtés, II. 184.
> – Artemidoroszé, II. 185.
> – chaldeusoknál, I. 62.
> – északi népeknél, I. 128.
> Alvajárás, II. 188.
> Alvás, II. 128.
> Alvás, fiziologiája, II. 129.
> – mélységének mérése, II. 131.
> – oka, II. 134.
> Amatongo, I. 21.
> Amulétok, chaldeusoknál, I. 47.
> – gyógyítóhatásuk, II. 298.
> – keresztényeknél, I. 161.
> Anaesthesia, II. 306.
> Anagramm, II. 238.
> Analgesia, II. 336.
> Angyal, bukott, I. 181.
> Anthesteriák ünnepe, I. 67.
> Antipathia, a természeti dolgoké, I. 338.
> Anyag áthathatósága, I. 511.
> – Hare kisérletei., I. 512.
> – Zöllner kisérletei, I. 514.
> Aquinói szent Tamás, a boszorkányságról, I. 144.
> Arabok asztrologiája, I. 249.
> – mint a tudomány terjesztői, I. 178, 245.
> – varázslata, I. 245.
> Aranycsinálás hite, I. 239.
> Arany legenda, I. 357.
> Arcanum, I. 346.
> Arithmomantia, I. 320.
> Artemidorosz, álomfejtő munkája, II. 185.
> Assurbanipal, I. 51, 62.
> Asztalkopogás, felfedezése, I. 413.
> – magyarázata, II. 110.
> Asztaltánczoltatás, felfedezése, I. 413, II. 110.
> – magyarázata, II. 110.
> – ó-korban, II. 110.
> – spiritiszta ülésen, I. 444.
> Asztrologia, araboké, I. 249.
> – chaldeusoké, I. 54.
> – egyiptomiaké, I. 220.
> – gyógyászatban, I. 254.
> – módszerei, I. 304.
> – XVI. században, I. 304.
> – Villanováé, I. 249.
> Áthathatóság, az anyagé, I. 511.
> Atropinmérgezés, II. 328.
> Attitudes passionelles, II. 348.
> Augur, I. 82.
> Autohipnózis, II. 305.
> Automatikus mozgás, II. 204, 236.
> – Newnham kisérleteiben, II. 240.
> Autoszuggesztió, II. 265.
> Axinomantia, II. 106.
> Aymar Jaques és a varázsvessző, I. 355.
> Ázák, I. 104.
> Azam, a szomnambulizmusról, II. 366.

> B

> Babona, álom jelentősége reá, II. 165.
> – észlelési hiba jelentősége reá, II. 67.
> – meghatározása, I. 9.
> – ó-egyházból eredő, I. 91.
> Bacon Roger élete, I. 263.
> Bálványimádás, zsidóké, I. 87.
> Baquet, II. 315.
> Bastian, médium leleplezése, I. 538.
> Beard a gondolatolvasásról, II. 117.
> Beattie, szellemfotografiái, I. 492.
> Bekker Boldizsár, a varázslat ellen, I. 173.
> – a vaspróbáról, I. 137.
> Beléndek, boszorkánykenőcsben, II. 329.
> Belomantia, I. 31.
> Bergson, a látóérzék élességéről, II. 324.
> Bernheim szuggesztiós kisérletei, II. 282.
> Berthelot, az alchimiáról, I. 235.
> Beszéd, gépies, II. 241.
> Binet a halluczináczió okáról, II. 219.
> Binz, az álomról, II. 192.
> – az atropinmérgezésről, II. 328.
> – a morfin-mérgezésről, II. 327.
> Blavatskyné élete, I. 523.
> – leleplezése, I. 527.
> – theozofiája, I. 523., II. 384.
> Blotfret, I. 127.
> Bodinus, I. 154.
> Boltzius F. Ágost, II. 301.
> Bolygók erőviszonyai, I. 311.
> – értéke, I. 309.
> – felkelése, I. 231.
> – háromszögei, I. 229.
> – házai, I. 228.
> – és az istenek, I. 156.
> – lenyugvása, I. 231.
> – mértékei, I. 232.
> – tulajdonságai, I. 225.
> Boszorkány fölismerése, I. 156.
> – védekezés ellene, I. 157.
> Boszorkánykenőcs, I. 150., 167., 350. II. 280., 329.
> Boszorkánypör, lanquedoci, I. 146.
> – történeti áttekintése, I. 163.
> Boszorkánypőröly, I. 165.
> Boszorkányság fejlődése, II. 277.
> Boszorkányszombat, I. 150.
> Boszorkányszövetség, I. 146.
> Bölcsek köve, I. 5., 245.
> Börner, a lidércznyomásról, II. 155.
> Braid, az asztaltánczoltatásról, II. 110.
> Brehm, az észlelés hibáiról, II. 25.
> Brewster a mágusokról, II. 386.
> Buguet, szellemfotografus, I. 487.
> Bűbájos eljárások északi népeknél, I. 124.
> Bűvös kör, I. 330.
> Bűvös mozgások, II. 105.

> C.

> Calvin a varázslatról, I. 167.
> Canon episcopi, I. 140.
> Cantimpratensis Thomas, a tengeri barátról, II. 70.
> Carpenter, a gondolatolvasásról, II. 117.
> – ideomótoros elve, II. 99.
> – a varázsvesszőről, II. 106.
> Chaldeusok álomfejtése, I. 62.
> – amulétjai, I. 47.
> – asztrológiája, I. 6., 54.
> – mantikája, I. 59.
> – orvosai, I. 42.
> – szellembűvölői, I. 41.
> – táltosai, I. 46.
> – vallása, I. 35.
> Chapmann, Firman leleplezője, I. 539.
> Charcot, a hipnózisról, II. 352.
> Chevreul, a varázsvesszőről, II. 106.
> Chiromantia, I. 313.
> Cicero, a csodáról, II. 85.
> – a jövendölésről, II. 88.
> – a Sybillakönyvekről, I. 84.
> Clairvoyance, II. 253., 447.
> Cook Florence, I. 495.
> Crookes a materializácziókról, I. 495.
> – súlyváltoztató kisérletei, I. 464.
> Cselekmény, sugallott, II. 284.
> Csigahallomás, II. 204., 234.
> Csillagjóslás, l. Asztrologia.
> Csillagjósok az araboknál, I. 249.
> Csoda, I. 13., II. 85.
> Csoda-gyógyitóhely, II. 300.
> Czigány chiromantiája, I. 314.
> Cziprián-monda, I. 358.

> D

> Davey kisérletei az észlelési hibákról, II. 53.
> Davis Andrew Jackson élete, I. 404.
> – spiritiszta tana, I. 417.
> – szereplése Stratfordban, I. 415.
> Delage, az álomképekről, II. 159.
> Demokritosz, mint alchimista, I. 238.
> Démon, I. 7., 38.
> Démonologia, chaldeusoké, I. 37.
> – görögöké, I. 68.
> – ó-keresztényeké, I. 92.
> Démonopathia, II. 332.
> Denton paraffinformái, I. 501.
> Dessoir, a bűvészet elméletéről, II. 386.
> – a mágiás jelenségekről, II. 49.
> Deuteroszkopia, I. 392.
> Dialektikus társulat, I. 455.
> Dimenzió, négyes, I. 503.
> Divináczió, I. 82.
> Draugar, I. 113.

> E.

> Echolalia, II. 355.
> Eddák, I. 101.
> Edmunds, a spiritizmusról, I. 463.
> Égi házak, asztrologiában, I. 251., II. 305.
> Egil Skallegrimsön szága, I. 105.
> Eglinton, médium, I. 499.
> Egyéniség megváltozása, II. 309., 324., 366., 379.
> Egyiptomiak, asztrologiája, I. 220.
> – vallása, I. 211.
> – varázslata, I. 179.
> Egyképzetűség, II. 355.
> Eksztázis, II. 319., 369.
> Elátkozás, II. 299.
> Élesemlékezetűség, II. 323.
> Elfogultság hatása az észlelésre, II. 41.
> Emlékezés, sugallott, II. 276.
> Emlékezet, hipnózisban, II. 308.
> – szerepe az észlelésben, II. 34.
> Empusák, I. 79.
> Ennemoser, a görögök varázslatáról, I. 65.
> – az önkívület előidézéséről, II. 320.
> Énok könyve, I. 181.
> Enthusiazmus, I. 219., II. 320.
> Erős Grette, szága, I. 112.
> Érzéki észrevevés, II. 23.
> Érzéstelenség, hipnózisban, II. 306.
> Eschenmayer, a távolbalátásról, I. 395.
> Esés érzete, álomban, II. 155.
> Esőcsinálók, I. 28.
> Északi népek, álomfejtése, I. 128.
> – bűbájos eljárásai, I. 124.
> – javasai, I. 128.
> – jövendőmondása, I. 127.
> – szellemhite, I. 104.
> Észlelés hibái, II. 18.
> – felindultság következtében, II. 37.
> – feszültség következtében, II. 37.
> Észlelés hibái, félelem következtében, II. 40.
> – figyelem hiánya következtében, II. 30.
> – jelentőségük a babona terén, II. 67.
> – jelentőségük a varázslat terén, II. 8.
> – kisérleti vizsgálatok rólok, II. 51.
> – okaik, II. 20.
> – spiritiszta ülésen, I. 507.
> Etruszkok, jövendölésök, I. 83.
> Exorczizmus, I. 163., II. 334.
> Eyrbyggerne, szága, I. 109., 127.

> F.

> Fakirizmus, I. 531.
> Faraday, az asztaltánczoltatásról, II. 111.
> Fauszt-monda, I. 356.
> Fay, miss, I. 513. II. 29.
> Felindultság hatása az észlelésre, II. 37.
> Félelem hatása az észlelésre, II. 40.
> Fémátalakítás, I. 337.
> Feszültség hatása az észlelésre, II. 37.
> Fétis, I. 20.
> Figyelem szerepe az észlelésben, II. 30.
> Finnek varázslata, I. 132.
> Firman, médium, I. 487., 538.
> Flatau, a hasbeszélésről, II. 387.
> Fletcher, medium leleplezese, I. 538.
> Fludd Róbert, II. 313.
> Fox család, mint médium, I. 411., 437
> Fridthjof Fräkne, szága, I. 127.
> Füstölőszer, I. 295., II. 331.
> Fylgjar, I. 104.

> G

> Galdar, I. 115.
> Gastromantia, I. 322
> Geber, I. 246.
> Gematria, I. 193.
> Geomantia, I. 62., 317.
> Gépies beszéd, II. 241.
> Gépies mozgás, II. 204., 236.
> Gesner Konrád a tengeri barátról, II. 71.
> Gibier Pál, a spiritizmusról, I. 541. ,
> Gilgamish-éposz, I. 62.
> Gipszlenyomatok, szellemkezekről, I. 501.
> Gnómok, I. 39.
> Goëtia, I. 220.
> Golyó, hisztériás, II. 346.
> Gondolatátvitel, II. 121.
> Gondolatolvasás, II. 117.
> Goodrich, (Miss) II. 206.
> Görcs, hisztériás, II. 339.
> Görögök démonologiája, I. 68.
> – orvosai I. 72., 74.
> – varázslata, I. 65.
> Gunlang-Ormstunge, szága, I. 104.
> Gurney, II. 249
> Gutzmann, a hasbeszélésről, II. 387.
> Güldenstubbe és a közvetlen írás, I. 504.

> Gy.

> Gyakorlat, szerepe az észlelésben II. 46
> Gyógyítás hipnózisban, II. 313.
> – imádsággal, II. 31.
> – mágneses, I. 347.
> – szuggesztióval, II. 297.
> Gyógyító tudomány, az első keresztény századokban, I. 98.
> – chaldeusoké, I. 42.
> – görögöké, I. 72. 74.
> Gyűrűjóslás, I. 353., II. 106.

> H.

> Hallgatás varázsa, II. 316.
> Halluczináczió, II. 205.
> – elmélete, II. 215.
> – feltételei, II. 218.
> – hipnózisban, II. 307.
> – jósló, II. 225.
> – oka, II. 219.
> – statisztikája, II. 215.
> – sugallott, II. 224.
> – tartalma, II. 218.
> Hamlöberi, I. 126.
> Hare, az anyag áthathatóságáról, I. 512.
> Hartmann és a spiritizmus, I. 501., 540.
> Haruspex, I. 84.
> Hasbeszélés, II. 387
> Hauffe Friderika, I. 396.
> Hawamal, I. 115.
> Hazajáró lelkek, északi népeknél, I. 107.
> – négereknél, I. 18.
> Heerwagen, az álomról, II. 138.
> Hekaté, I. 78., II. 383.
> Van Helmont II. 313.
> Helvetius, fémátalakítása, I. 335.
> Hemianaesthesia, II. 336.
> Hermesz-hangszer, I. 237.
> Hermesz Triszmegisztosz, I. 236.
> Herodotosz, az etruszkokról, I. 83.
> Hérosz, I. 66.
> Heteroszuggesztió, II. 265.
> Heziodosz, I. 77., 80.
> Hipnogén zónák II. 353.
> Hipnotizálás módszerei, II.. 353.
> Hipnózis, jelentősége a babona terén, II. 312.
> – jellege, II. 303.
> – szerepe a gyógyító tudományban, II. 313.
> Hippokratesz, I. 74.
> Hisztéria, II. 331.
> – járványos, II. 334.
> – kicsiny, II. 331.
> – nagy, II. 345.
> – okai, II. 333.
> Hisztéroepilepszia, II. 345.
> Hisztérohipnózis, II. 331., 351.
> Hit a szellemekben, II. 165.
> Hodgson, az észlelési hibákról, II. 51.
> – a fakirokról, I. 532.
> – Indiában, I. 527.
> Hoffmann, a modern mágiáról, II. 386.
> Hohenlohe hg., orvos, II. 297.
> Holdkórosság, II. 195.
> Home Dániel, I. 465.
> Homérosz, I. 67., 68., 70., 71., 76., 77., 80.
> Horoszkop, chaldeusoknál, I. 59.
> – magyarázata, I. 305.
> – meghatározása, I. 235.
> – teljesedése, II. 292.
> Horst Konrád György, Deuteroskopiája, I. 392.
> Hudson, szellemfotografus, I. 487.
> Huggins, az elektromágnes fotografálásáról, II. 272.
> Hvitfeld, a tengeri barátról, II. 71.
> Hydesvillei kisértet I. 411.
> Hydromantia, I. 322 , II. 227.
> Hyperaesthesia, II. 306., 323.
> Hyperalgesia, II. 338.
> Hypermnesia, II. 308., 323.
> Hyosciamin mérgezés, II. 328.

> I

> Idegszellem, I. 436.
> Időérzék, II. 31.
> Igézés, I. 37.
> Iliász, I. 70.
> Illuzió, II. 33., 221., 223.
> Imádságos gyógyítás, II. 301.
> Incubus, I. 154.
> Indiánok vallásos képzetei, I. 19., 22.
> Inger-álom, II. 152.
> Inger küszöbe, II. 130.
> Intójelek, I. 60., 75., 81., II. 82.
> Irigyfa, I. 105.
> Isten báránya, I. 97.
> Istenítélet, I. 137.
> Izlés, hisztériásoké, II. 337.
> Izomérzés, hisztériásoké, II. 336.

> J.

> Jacolliot, a fakirizmusról, I. 531.
> Jamblicus, a theurgiáról, I. 218.
> Janet, a hisztérohipnózisról, II. 351., 356.
> – kisérletei hisztériásokkal, II. 342.
> János kir. herczeg és Bastian, I. 538.
> Janson a spiritizmusról, I. 536.
> Javasok az északi népeknél, I. 128.
> Joginok, II. 322.
> Jomsoikinga-szága, II. 385.
> Josephus, a megszállottakról s a gonosz szellemek elűzéséről, I. 323.
> Jóstudomány, chaldeusoké, I. 51.
> – görögöké, I. 75.
> – rómaiaké, I. 82.
> Josty médium, I. 492.
> Jövendőmondás mestersége az északi népeknél, I. 127.
> Jövendölés művészete II. 87.
> Jung-Stilling János, I. 389.

> K.

> Kabbala, eredete, I. 181
> – gyakorlati I. 323.
> – kilencz kamarája, I. 198.
> – módszerei, I. 192.
> – tanai, I. 199.
> Kabbalisták és munkáik, I. 181.
> Kalevala, I. 132–136.
> Kant, Swedenborgról, I. 383.
> Kaptromantia, I. 322., II. 227.
> Karma, I. 529.
> Katalepszia II. 354.
> Kathar-ok, I. 142.
> Keresztények amulétjai, I. 161.
> – démonologiája, I. 92.
> – gyógyító tudománya, I. 98.
> – varázslatok fejlődése, I. 96.
> Kerner Jusztin András, I. 396.
> Ketil Häng, szága, I. 120
> Kézügyesség, mágusoké, II. 385.
> Kiesewetter, Blavatskynéról, I. 535.
> – a boszorkánygyűlésről, II. 278.
> – a mágia titkos tanáról, II. 111.
> Kircher Athanáz, I. 172.
> – és a varázsvessző, I. 355., II. 106., 384.
> Kisérleti kutátások az észlelési hibák terén, II. 50.
> Kísértet, északi népeknél I. 107.
> – hydesvillei, I. 411.
> – stratfordi, I. 415.
> Klownizmus II. 347.
> Kolera, II. 295.
> Kormak, szága I. 125.
> Koskinomantia, II. 106.
> Köge Huskors, I. 375., II. 373.
> Közellét érzete, II. 211.
> Közvetlen írás, I. 503
> Kristálylátomás, II. 204., 227.
> Kristálynézés, II. 228.
> Krízis, hisztériás II. 315.
> Krystallomantia, I. 322., II. 227.
> Kuriozus tudományok, I. 364.

> L.

> Lactantius, a démonokról, I. 93.
> Lámiák, I. 79.
> Látás, hisztériásoké, II. 337.
> Lateau Lujza, II. 370.
> Látótér szűkülése hisztériánál, II. 338.
> Laxdäla, szága, I. 126
> Laxdälerne, szága I. 107.
> Lebon, a tömeg-szuggesztióról, II. 267.
> Lebrun, a varázsvesszőről I. 356., II. 106.
> Legenda aurea, I. 357.
> Legmagasabb név, I. 47.
> Lehmann, az asztaltánczoltatásról, II. 110.
> – az álmok statisztikájáról, II. 160.
> – az észlelés hibáiról, II. 54.
> – a gondolatátvitelről, II. 124.
> –- a hipnotizáltak halluczináczióiról, II. 307.
> Lekonomantia, I. 322.
> Lélekvándorlás, egyiptomiaknál, I. 212
> – görögöknél, I. 78.
> – spiritizmusban, I. 434
> – theozofiában, I. 529.
> Leleplezés, médiumoké, I. 534.
> Lelki állapot, hisztériás, II. 340.
> Leymann, boszorkánypörökről, I. 173.
> Lidércznyomás, II. 154.
> Lubbock John, a dialektikus társulat elnöke, I. 456.
> Lubiniecky, az üstökösökről, II. 84.
> Lullus Raymundus, I. 268.
> Lund, a szágabeli varázslatról, II. 385.
> Luther a varázslatról, I. 167.
> Lütken álma, II. 164.
> Lycosthenes, az üstökösökről, II. 79.
> Lysius Henrik látomásai, I. 392.

> M.

> Magia naturalis, I. 338.
> Magia universalis, I. 12.
> Mágia l. Varázslat.
> Magnetizmus, állati, II. 313.
> Mahatmák, I. 523.
> Maleficium taciturnitatis, II. 316.
> Malleus maleficarum I. 165.
> Manó, I. 38.
> Mantika, I. 54.
> – chaldeusoké, I. 59.
> – etruszkoké, I. 83.
> – északi népeké, I. 127.
> – rómaiaké, I. 82.
> – zsidóké, I. 88.
> Márkus-kézirat, I. 235.
> Materializáczió, szellemé, I. 494.
> Mederus boszorkányprédikácziója, I. 147.
> Médium, leleplezése, I. 537.
> – megszállott, II. 377.
> – spiritiszta, I. 369.
> – spontán kifejlődése, I. 375.
> Médiumitás, I. 369.
> – fejlesztése, II. 321.
> Megcsodálás, II. 77.
> Megenberg Konrád, a tengeri barátról, II. 70.
> Megijedés hatása az észlelésre, II. 40.
> Megszállottság, II. 319, 368, 371.
> – egyiptomiaknál, I. 213.
> – Európában, I. 162.
> – zsidóknál, I. 324.
> Mérgezés alkohollal, I. 33., II. 327.
> – atropinnal, II. 328.
> – hyosciaminnal, II. 328.
> – morfinnal, II. 327.
> Merseburgi varázsformula I. 122.
> Mesmer Ferencz Antal, II. 313.
> – "baquet'-je, II. 315.
> Meyer, a halluczinácziókról, II. 267.
> Meyrs, a csodáról, II. 300.
> Mezitelenség érzete álomban, II. 156.
> Mirandola, I. 278.
> Moebius az autoszuggesztióról, II. 344.
> Moll, az állati mágnességről, II. 316.
> Monoideizmus, II. 355.
> Morfinmérgezés jelenségei, II. 327.
> Morse, a médiumitás fejlesztéséről, II. 321.
> Morzine-i járvány, II. 334.
> Mozgás, automatikus, II. 236.
> – gépies, II. 236.
> – önkénytelen, II. 98.
> – reszkető, II. 91.
> – sugallott, II. 284.
> Mumler, szellemfotografus, I. 485.

> N.

> Napválasztás, I. 77.
> Narkózis, II. 319.
> – varázslatos hatásai, II. 325.
> Nativitás, I. 235.
> Négerek, vallásos képzeteik, I. 18., 19., 21.
> Nekromantia, I. 76.
> Nem-tudatos képzet, álomban, II. 158.
> Nem-tudatos képzet, jellemzése, II. 196.
> – beavatkozásaa tudatosba, II. 196.
> – mint jósló álom oka, II. 181.
> – mint mozgások oka, II. 204.
> Népbabona, korunkban, I. 366.
> Newnham kisérletei az automatikus mozgásokra, II. 240.
> Nézet, sugallott, II. 276.
> Nimród-éposz, I. 62.
> Notariqon, I. 194.

> O.

> Occulta philosophia, I. 170.
> Ochorowicz, vizsgálatai, I. 546.
> Od-erő, I. 471.
> Od-fény, fotografálása, I. 472.
> Odyssea, I. 68–73., 76., 77.
> Oervar-Odd, szága, I. 104.
> Okkultizmus, eredete, I. 455.
> – fejlődése az újabb időben, I. 543.
> – s a spiritizmus, I. 368.
> Olcott és a theozofiai társaság, I. 524.
> Onimantia, I. 322.
> Orákulum, görögöknél, I. 75.
> Ordáliák, I. 137.
> Óriás, a szágákban, I. 106.
> Orvosok, chaldeusoknál, I. 43.
> – görögöknél, I. 72., 74.
> – keresztényeknél, I. 98.
> Orvosságállat, I. 25.
> Orvosságkő, I. 25.
> Orvosságünnep, I. 24.
> Osztanesz, varázslata, I. 79.

> Ö.

> Önkéntelen mozgások okai, II. 98.
> Önkivület, I. 219., II. 320., 368.
> Öntudat, kettős, II. 136.
> Öntudati állapotok, hatása a reszkető mozgásokra, II. 98.
> Ördög pecsétje, II. 280.
> Ördögüzés, keresztényeknél, I. 163.
> Ördöngősség, I. 219., II. 319., 368., 371.
> Ösztön, utánzási, II. 285.

> P.

> Paladino Eusapia, médium, I. 544.
> Palmograf, II. 92.
> Panu, I. 133.
> Paracelsus, élete, I. 342.
> – jelentősége, I. 344.
> – rendszere, I. 346. Paraffinformák, II. 386.
> Paranoia, l. téboly.
> Parish, a halluczináczióról, II. 215.
> – a jósló álomról, II. 173.
> Péliasz, I. 75.
> Pentakulum, I. 329.
> Perisprit, I. 436.
> Perronet, narkotizáltak szuggerálásáról II. 330.
> Perty, a misztikus jelenségekről, II. 15. Perzsák, hatásuk a görögök
> babonájára, I. 80. Peters, az anyag áthathatóságáról, I. 512.
> Phinuit dr., II. 378.
> Pigmentfolt, II. 77.
> Piper, mrs. trance állapota, II. 378.
> Pitres, a hisztéro-hipnózisról, II. 365.
> Plansetta, I. 445., II. 109.
> Plasztikus állások, hisztériánál, II. 348.
> Pletyzmograf, II. 308.
> Plinius, az asztrologiáról, I. 54.
> – az egyszarvúról, II. 73.
> – természetrajza, II. 69.
> Pneumatologusok, I. 388.
> Podmore; II. 249.
> Pontozó tudomány, I. 317.
> Porphyrius, I. 218.
> Porta, a boszorkánykenőcsről, II. 280.
> – élete, I. 348.
> – Magia naturalis-a, I. 171., 349. II. 383.
> Portham, I. 382.
> Posthipnotikus állapot, II. 310.
> Praetorius, I. 149., 169.
> Du Prel Károly, I. 542.
> Prevorsti jósnő, I. 396.
> Preyer, a gondolatolvasásról, II. 117.
> – írómozgás-jelzője, II. 100.
> – palmografja, II. 92.
> Priscillianus, I. 142.
> Pszeudoepigrapha, I. 64.
> Pszeudohalluczináczió, II. 213.
> Pszeudomaterializáczió, I. 498.
> Pszichikus erő, I. 470.
> Pszichograf, II. 109.
> Pszichografia, I. 503.
> Ptolemaeus, asztrologiája, I. 221.
> Pythia, I. 75.

> R.

> Rajongás, I. 219., II. 320.
> Rakowitza Helén, II. 213.
> Ráolvasás, vérzés elállítására, II. 297.
> Rapport, elszigetelt, II. 301.
> Reformáczió és a varázslat, I. 168.
> Reichenbach báró és az od-erő, I. 471., II. 272.
> Reinkarnáczió tana, I. 434.
> Rells, l. Dessoir.
> Repülés, álomban, II. 153.
> Reszkető mozgások, II. 91.
> Reuchlin János, I. 278.
> – keresztény kabbalája, I. 279.
> Rezső trónörökös és Bastian, I. 538.
> Rhabdomantia, II. 106.
> Richer, a hisztéroepilepsziáról, II. 345.
> – a megszállottságról, II. 371.
> – az önkívületről, II. 369.
> Richet, a gondolatátvitelről, II. 42., 122., 127.
> Rita, médium, leleplezése I. 537.
> Rithmus, és a mozgások, II. 102., 116.
> Rivail, I. 431.
> Roham, hisztériás, II. 346.
> Rómaiak, varázslata, I. 81.
> Romund Greipsön, szága, I. 124.
> Rontó varázs, I. 48.
> Rossz szem, I. 50.
> Rúnák, I. 115.

> S.

> Sargon, mantikai munkája, I. 59.
> Sarosperiodus, I. 55.
> Samánok, jósló eljárása, I. 31., II. 269.
> Schindler, a mágiás tüneményekről, II. 11.
> Schott Gáspár, I. 12., 172., II. 384.
> Schrenk–Notzing, narkotizáltak szuggerálásáról II. 330.
> Scott Reginald, I. 172.
> Sejtelem, II. 205.
> – érzelmek és hangulatok nyilvánulása benne, II. 210.
> Semhamphoras, I. 195., 196.
> Sensomuscularis túlérzékenység, II. 357.
> Sepher Jezirah, I. 184., 200.
> Sephiroth, I. 201.
> Sidgwick-bizottság, statisztikája a halluczináczióról, II. 215.
> – a telepathiáról, II. 251.
> Sidgwick Henrik, I. 543.
> – a gondolatátvitelről, II. 123.
> – (mrs.) az észlelés hibáiról, II. 52.
> Simon Bem Jochai rabbi, I. 190.
> Sinnet és a theozofia, I. 526, 528.
> Slade Henrik, I. 504.
> – leleplezése, I. 508.
> – Zöllnerrel végzett kisérletei, I. 509.
> Society, for Phsychical Research, az észlelési hibákról, I. 544., II. 52.
> – a theozofiáról, I. 527.
> – a tranceról, II. 378.
> Sohar, I. 184., 203.
> Sorsvetés, chaldeusoknál, I. 63. II.
> Spee Frigyes, a boszorkánypörök ellen, I. 169.
> – 'Cautio criminalis'-a, II. 316.
> – a 'maleficium taciturnitatis'-ról, II. 318.
> Spiritiszta ülések, I. 442.
> Spiritizmus, alapelvei, I. 368.
> – elterjedésének okai, I. 423.
> – fejlődése Európa országaiban, I. 436.
> – fejlődése Francziaországban, I. 431.
> – görögöknél, I. 370.
> – keletkezése Amerikában, I. 404.
> – az ó-kor végén, I. 371.
> – a tudományos varázslatban, I. 372.
> – az utolsó évtizedben, I. 535.
> – vallási jelentősége, I. 535.
> Spiritoszkop, I. 512.
> Spitta, II. 163.
> Sprenger boszorkánypőrölye, I. 165.
> Stigma, diabolicum, II. 280.
> – Lateau Lujzáé, II. 370.
> Stoll, a boszorkányokról, II. 281.
> – a Niagara sugalló hatásáról, II. 258.
> – a ráolvasásról, II. 296.
> Stratfordi kisértet, I. 415.
> Succubus, I. 154.
> Sugallás, II. 256.
> – belső, II. 265.
> – ellentétes, II. 262.
> – külső, II. 265.
> – narkózisban, II. 330.
> – tömeges, II. 266.
> Sugallhatóság, II. 255.
> Sugallott cselekmények, II. 284.
> – emlékezések, II. 276.
> – halluczinácziók, II. 267.
> – mozgások, II. 284.
> – nézetek, II. 276.
> – szervi változások, II. 293.
> Súlyváltoztató kisérletek, I. 464.
> Süketség, hisztériásoké, II. 337.
> Swedenborg Emánuel, élete, I. 377.
> – látomásai, I. 379.
> – szellemtana, I. 385.
> – távolbalátása, I. 382.
> Sybilla-könyvek, I. 84.
> Synesius, a materia primá-ról, I. 245.

> Sz.

> Szaglás, hisztériásoké, II. 337.
> Szága, I. 103.
> – Egil Skallegrimsön, I. 105.
> – Erős Grette, I. 112.
> – Eyrbyggerne, I. 109., 127.
> – Fridthjof Fräkne, I. 127.
> – Gunlang-Ormstunge, I. 104.
> – Jomsoikinga, II. 385.
> – Ketil Häng, I. 120.
> – Kormak, I. 125.
> – Laxdäla, I. 126.
> – Laxdälerne, I. 107.
> – Oervar-Odd, I. 104.
> – Romund Greipsön, I. 124.
> – Thorfinn Karlsämne, I. 108., 130.
> – Thorstein Vikingsön, I. 118.
> – Vatnsdaela, I. 105.
> – Völsunga, I. 118.
> Számbeli okoskodás, kabbaláé, I. 201.
> – rejtelmes filozofiáé, I. 297.
> Szeánsz, spiritiszta, I. 442.
> Szejd, I. 124., 126.
> Szellembűvölők, chaldeusoknál, I. 41.
> Szellemek, Allan Kardec tana, I. 433.
> – bűvölése, I. 41.
> – északi népeknél, I. 104.
> – finneknél, I. 132.
> – fotografiáik, I. 482.
> – idézésük a kabbala szerint, I. 330.
> – a létezésökben való hit hatása az álomra, II. 165.
> – tagjaiknak lenyomatai, I. 501., II. 386.
> – vad népeknél, I. 20.
> Szellemfotografiák, I. 440., 482.
> Szellemlátomás, II. 269.
> Szemfényvesztés, alchimiában, I. 337.
> – fizikális médiumoké, II. 243.
> – jelentősége a varázslatban, II. 383.
> – a régibb időkben, I. 180.
> – a theozophiában, I. 524.
> Szenzitivek, II. 273.
> – vizuális tipusuk, II. 274.
> Szervi változások, sugallottak, II. 293.
> Szfigmograf, II. 92.
> Szigillum, I. 328.
> Szimpathia, a természeti dolgoké, I. 338.
> Szimpathiás szerek, Paracelsus-é, I. 347.
> Szomnambulizmus, II. 356.
> Szorongás, álomban, II. 154.
> Szuggesztió, l. sugallás.

> T.

> Talizmán, a chaldeusoknál, I. 47.
> – egyiptomiaknál, I. 214.
> – gyógyító hatása, II. 298.
> – keresztényeknél, I. 160.
> Táltos, chaldeusoknál, I. 46.
> Tanner, boszorkánypörökről, I. 173.
> Tapintó érzék, csökkenése hisztériásokon, II. 335.
> Távolbalátás, II. 253.
> – példái, I. 393.
> Téboly, meghatározása, II. 45.
> Telepathia, II. 247.
> – haldoklóké, II. 251.
> Temura, I. 196.
> Tengeri barát, II. 70.
> Természettudomány, hatása a babonára, I. 145.
> – viszonya a természeti varázslathoz, I. 351.
> Tertullianus, az asztaltánczoltatásról, II. 110.
> Tetragrammaton, I. 208.
> Teutonicus, I. 150.
> Theozofia, I. 522., 528.
> Theozofiai társaság, I. 524.
> Theurgia, egyiptomiaké, I. 211.
> Thorelius, Boltziusról, II. 301.
> Thorfinn Karlsämme, szága, I. 108., 130.
> Thorstein Vikingsön, szága, I. 118.
> Titkos tudományok, eredete, I. 211.
> – fejlődése, I. 176.
> Tourette, a gondolatolvasásról, II. 121.
> Tömeg-szuggesztió, II. 266.
> Trance, II. 318., 377.
> Tritheim János, élete, I. 273.
> – Steganographiája, I. 274.
> Troli, I. 106.
> Truesdell, II. 386.
> Túlérzékenység, II. 306., 323.
> Tyúk, mint jövendölő, I. 83.

> U.

> Ujplatonikus iskola, I. 95.
> – szellemhite, I. 218.
> Umu, I. 38.
> Utánzási ösztön, II. 285.
> Üstökösök a babonában, II. 79.

> V.

> Vad népek, babonája, I. 17.
> – vallásos képzetei, I. 17.
> – varázslata, I. 17.
> Vakság, hisztériás, II. 338.
> Valburga éjjele, I. 150.
> Valentinus, a varázsvesszőről, I. 354.
> Vallás, afrikai négereké, I. 19., 21.
> – ausztráliai négereké, I. 18.
> – chaldeusoké, I. 35.
> – egyiptomiaké, I. 211.
> – a gyógyítás szolgálatában, II. 299.
> – indiánoké I. 19., 22., 27.
> – zsidóké, I. 85.
> Vallemont, I. 355.
> Varázsének, a görögöknél, I. 73.
> Varázsgyógyászat, Paracelsus-é, I. 342.
> Varázsige, az északi népeknél, I. 115.
> – az egyiptomiaknál, I. 215.
> Varázslat, egyiptomiakná1, I. 179.
> – fehér, I. 34.
> – fejlődése, keresztényeknél, I. 96.
> – fekete, I. 34.
> – finneknél, I. 132.
> – görögöknél, I. 65.
> – hanyatlása, I. 167.
> – meghatározása, I. 10.
> – Osztanesz-é, I. 79.
> – rómaiaké, I. 81.
> – technikai segédeszközei, II. 381.
> – természeti, I. 348.
> – tudományos, I. 176.
> – vad népeké, I. 34.
> – virágkora, I. 155.
> – zsidóké, I. 85.
> Varázsvessző, I. 354., II. 106.
> Vardlokka, I. 130.
> Vaspróba, I. 137.
> Vatnsdaela, szága, I. 105., II. 289.
> Vattir, I. 104.
> Véletlenség, II. 247.
> Vérzés, elállitása bűvöléssel, I. 73.
> – elállítása ráolvasással, II. 297. Világlélek, I. 292.
> Villanova Albert, I. 265.
> – alchimiája, I. 266.
> – asztrologiája, I. 250.
> – élete, I. 265.
> – gyógytudománya, I. 266.
> Virgula mercurialis, I. 353.
> Vízkeresők, II. 106.
> Vizuális tipus, szenzitiveké, II. 274.
> Volta-kereszt, II. 298.
> Volur, I. 129.
> Volva, I. 129.
> Völsunga, szága, I. 118.

> W.

> Wallace Alfréd Russel, spiritiszta kisérletei, I. 437.
> – szellemfotografiái, I. 440.
> Waraeg, I. 102.
> Wäring, I. 102.
> Weier János, I. 171.
> Williams, médium leleplezése, I. 537.
> Willmann, II. 386.
> Winebagok, I. 24.
> Wittig dr., a materializácziókról, I. 539.
> Wood, médium, leleplezése, I. 538.
> Worms Abrahám, I. 373.

> Z.

> Zene, hatása a reszkető mozgásokra, II. 102.
> Zóna, hipnogén, II. 353.
> Zöllner négydimenziós lényei, I. 503.
> – négydimenziós tere, I. 514.
> – Slade-del végzett kisérletei, I. 509.
> – spiritizmusa, I. 441.

> Zs.

> Zsidók, alfabetája, I. 193.
> – bálványimádása, I. 87.
> – vallása, I. 85.
> – varázslata, I. 85.